![](https://helligsoe-gettrup.dk/wp-content/uploads/2023/05/Helligsoe-Getrtrup-ovebjaelke-40-1024x129.jpg)
Gettrup kirke
![](https://helligsoe-gettrup.dk/wp-content/uploads/2024/06/Gettrup-kirke-set-fra-syd-oest-1024x745.jpg)
Gettrup kirke: Alle tre billeder er fra midten af 1930-erne
![](https://helligsoe-gettrup.dk/wp-content/uploads/2024/06/Gettrup-kirke-fra-nord-oe1935-1024x745.jpg)
Gettrup kirke: Alle tre billeder er fra midten af 1930-erne
![](https://helligsoe-gettrup.dk/wp-content/uploads/2024/06/Gettrup-kirke-set-fra-vest-1024x745.jpg)
Gettrup kirke: Alle tre billeder er fra midten af 1930-erne
![](https://helligsoe-gettrup.dk/wp-content/uploads/2024/07/Nygaard-1919-1300x945-sort-kant-1024x745.jpg)
Gettrup kirke en en kullet kirke. En kirke uden tårn. der var ganske vist et tårn som stod i det nord-vestlige hjørne indtil ca. 1820
Taarn på Gettrup Kirke?
Af en bekendtgørelse har jeg set, at der den 20 ds. Holdes Menighedsrådsmøde i Gettrup ang. Kirkens Restaurering. Jeg tror, at Menigheden i Gettrup Sogn meget gerne vil have rejst et Kirketaarn og jeg tillader mig, nu da Lejligheden ligger lige for, skønt jeg er udensogns Mand, at give et lille Ord med derom, thi ingen steder i Thyland syntes et Kirketaarn at ville pryde mere eller være mere tiltrængt end i Gettrup, der har Thylands højst beliggende Kirke midt i den skønne landsby, hvor såvel Kirke som Kirkegaard stedse har været mere end almindeligt velholdt. Desuden vil den allerede nu betydelige Fremmedtrafik ad landevejen absolut tiltaget meget, naar Landevejen gennem Byen bliver til virkelig Kystvej, hvilket kan forventes snart. Der er derfor, syntes jeg, megen Grund for Gettrup Menighed til at søge at faa Taarnet bygget, helst højt og slank, f.Eks. lig Sjørring Kirkes nye Taarn. Opgaven kan ingenlunde kaldes for stor for det gode Sogn.
Vestervig, den 18. marts 1939
Chr. Jensen.
Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Ut elit tellus, luctus nec ullamcorper mattis, pulvinar dapibus leo.
Hjælpensbjerg
På forsiden af Jul i Thy fra 1990 er der et foto af Hjælpensbjerg på Kobberø Hede, kendt fra et sagn om en begravet guldskat. Ifølge sagnet gik Limfjorden i oldtiden ind i landet, så man kunne sejle ind til stedet, hvor Hjælpensbjerg nu ligger. En gang, da krig hærgede Danmark, samlede folket ifølge sagnet en guldskat sammen og fik den sejlet til Kobberø Hede. Skibet, der fragtede skatten, blev trukket op på land, og en høj kastet op over den. Guldskatten skulle graves frem igen til hjælp, den dag landet blev stedt i rigtig nød, og højen fik derfor navnet Hjælpensbjerg. En kæmpe – konge eller høvding – blev angiveligt sat til at bevogte skatten, og begravet med den. Han sidder på en guldstol ved et guldbord på skibets dæk, med armene på bordet, og hovedet hvilende på dem; ligesom Holger Danske blundende, men han vil vågne, når solen skinner på ham, og forsvinde med skatten, hvis nogen prøver at grave den frem for at berige sig selv. I nødens stund, når skatten skal graves frem, må der graves fra nordsiden, så solen ikke skinner ind i åbningen; og straks kongen kommer til syne, må stolen væltes mod ham, så han taber sin magt. På højens nordside var der angiveligt et kildevæld, der ikke tørrede ud. Det ældste vidnesbyrd om Hjælpensbjerg og en nedgravet skat til brug i hårde tider er et manuskript om Aalborg Stifts kirker fra 1735. Sagnet om skibet og kæmpen kan dog ikke spores længere tilbage end til nedtegnelser foretaget af lærer Bertelsen i Øster Vandet Sogn i 1800-tallet.